Uloga Centra za restrukturiranje i prodaju
Centar za restrukturiranje i prodaju (CERP, u nastavku: Centar) upravlja, kao zakonski zastupnik na temelju navedenog Zakona, dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima, koja nisu utvrđena kao društva od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima čiji su imatelji HZZO i Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, te dionicama i poslovnim udjelima u trgovačkim društvima koje je stekla u postupku sanacije i privatizacije banaka. Osim toga, Centar je zadužen za restrukturiranje trgovačkih društava i drugih pravnih osoba koje nisu od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku što je propisano u članku 28. stavka 1. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske (NN 94/13, 18/16, 89/17).
Centar je pravni sljednik Agencije za upravljanje državnom imovinom u odnosu na sva prava i obveze navedene Agencije, te temeljem prijašnjih potraživanja, kroz postupke predstečajne nagodbe, stečaja i likvidacije trgovačkih društava, stječe vlasništvo nad dionicama, udjelima, pravima, nekretninama i pokretninama.
Centar se financira iz naknade za prodaju dionica i udjela trgovačkih društava koje su u vlasništvu Republike Hrvatske, zatim, financira se i temeljem sklopljenih ugovora o upravljanju dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava čiji su imatelji pravne osobe čiji je osnivač RH. Temeljem sklopljenih ugovora o upravljanju, ostvaruje pravo na naknadu za upravljanje dionicama i poslovnim udjelima.
Osobito su zanimljive odredbe članka 28. stavak 5. Zakona koji govore o tome na koji način Centar sudjeluje u postupcima predstečajne nagodbe sukladno odredbama Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi (NN 108/12, 144/12, 81/13, 112/13, 78/15 i 71/15) u kojima on ima pravni položaj zakonskog zastupnika državnog portfelja dionica i poslovnih udjela, neovisno o njegovu položaju vjerovnika.
Među bitnijim ovlastima Centra su i imenovanje članova nadzornih odbora u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama, ali samo za trgovačka društva koja nisu od posebnog i strateškog interesa za RH, sukladno članku 28. stavak 6. Zakona.
Ostale ovlasti Centra su: u upravnom postupku utvrđivanje procijenjene i neprocijenjene imovine u postupku pretvorbe i privatizacije društvenih poduzeća, te dodjeljivanje dionica bez naknade hrvatskim vojnim invalidima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog hrvatskog branitelja.
Upravljanje dionicama trgovačkih društava
Dionice u državnom vlasništvu mogu se prodati na više načina: javnom ponudom, javnim nadmetanjem, javnim prikupljanjem ponuda, ponudom dionica na uređenom tržištu, prihvatom ponude u postupku preuzimanja dioničkih društava, istiskivanjem manjinskih dioničara i neposrednom prodajom.
Javna ponuda dionica provodi se kao javni poziv na kupnju, upućen neodređenom ili određenom krugu osoba, prema unaprijed objavljenim uvjetima, u skladu s odredbama Zakona o tržištu kapitala (NN 88/08, 146/08, 74/09, 54/13, 159/13, 18/15, 110/15, 123/16), koje se odnose na ponudu vrijednosnih papira javnosti na način propisan člankom 40. Zakona.
Javno nadmetanje organizira i provodi Centar u dva kruga sukladno odluci o prodaji dionica javnim nadmetanjem. Centar organizira i provodi javno nadmetanje koje se provodi kao javni poziv na kupnju, upućen neodređenom ili određenom krugu osoba prema unaprijed objavljenim uvjetima u skladu s odredbama Zakona o tržištu kapitala koje se odnose na ponudu vrijednosnih papira javnosti. Također, Centar organizira, putem ovlaštenog investicijskog društva, izlaganje dionica društva na uređenom tržištu kapitala. Investicijsko društvo bira se putem javnog natječaja.
Člankom 38. Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske pobliže je određeno tko ima ovlasti za raspolaganje imovinom u vlasništvu Centra određujući da odluku o raspolaganju dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava čija je nominalna vrijednost odnosno tržišna vrijednost do uključujući milijun kuna donosi ravnatelj Centra. Odluku o raspolaganju dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava čija je nominalna vrijednost veća od milijun kuna, donosi Upravno vijeće Centra na prijedlog ravnatelja Centra.
Odluku o sudjelovanju u dokapitalizaciji trgovačkog društva donosi nadležno tijelo Centra temeljem objavljenog javnog poziva na dokapitalizaciju. Neposredna prodaja može se organizirati samo u slučaju kada u postupku javnog nadmetanja i postupku javnog prikupljanja ponuda Centar nije zaprimio niti jedno pismo interesa na tri uzastopna objavljena javna poziva za iskazivanje interesa na kupnju dionica nekog trgovačkog društva (članak 40. stavak 16. Zakona).
Upravljanje poslovnim udjelima trgovačkih društava
Člankom 41. Zakona određeni su načini prodaje poslovnih udjela trgovačkih društava. Tako taj članak određuje da se poslovni udjeli mogu prodati: javnim nadmetanjem (javna dražba), javnim prikupljanjem ponuda, javnim pozivom za dokapitalizaciju i neposrednom prodajom. Stavkom 2. toga članka određeno je da se javnim nadmetanjem prodaju poslovni udjeli trgovačkih društava koji u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio manji od 50% ili veći od 50%, u slučaju da temeljni kapital društva iznosi do 750.000,00 kuna. Ovlast organizacije i provođenja javnog nadmetanja kao načina prodaje poslovnih udjela dana je Centru i sastoji se od dva kruga nadmetanja. Javnim prikupljanjem ponuda prodaju se poslovni udjeli trgovačkih društava koji u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio veći od 50%, a čiji temeljni kapital prelazi iznos od 750.000,00 kuna, odnosno manji od 50% ako je riječ o društvima od posebnog i strateškog interesa za Republiku Hrvatsku. Navedeno prikupljanje ponuda i prodaju Centar provodi u dva kruga.
Nadležno tijelo Centra, uz prethodnu suglasnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom, može donijeti odluku o sudjelovanju u dokapitalizaciji trgovačkog društva na temelju objavljenog javnog poziva za dokapitalizaciju. Neposredna prodaja može se organizirati samo u slučaju kada u postupku javnog nadmetanja i postupku javnog prikupljanja ponuda Centar nije zaprimio niti jedno pismo interesa na tri uzastopno objavljena javna poziva za iskazivanje interesa za kupnju poslovnih udjela nekog trgovačkog društva (članak 41. stavak 7. Zakona).
Bitno je napomenuti da je prije prodaje/raspolaganja poslovnim udjelima ili dionicama potrebno napraviti procjenu vrijednosti društva. Samo u dva slučaja Centar može sam obaviti procjenu: kada dionice ili poslovni udjeli u temeljnom kapitalu društva predstavljaju udio do 25% ili ako su troškovi procjene u nerazmjeru s vrijednošću raspoložive imovine društva, te ako troškovi procjene premašuju polovinu knjigovodstvene vrijednosti društva. U svim ostalim slučajevima, procjenu moraju obavljati za to ovlašteni procjenitelji u skladu s odredbama članka 42. Zakona.
Procjena vrijednosti
Kod samostalne procjene vrijednosti dionica ili poslovnih udjela Centar procjenjuje vrijednost trgovačkog društva radi određivanja početne cijene za prodaju dionica ili poslovnih udjela primjenom pojedinih ili kombinacijom sljedećih metoda procjene: temeljem knjigovodstvene vrijednosti, temeljem vrijednosti nekretnina, temeljem poslovanja društva (EBITDA), te temeljem tržišne vrijednosti dionica uvrštenih na uređenom tržištu kapitala, prema članku 6. Uredbe o načinu prodaje dionica i poslovnih udjela (NN 129/13, 66/14).
Roko Hranjec, mag. iur.
Nedostatak radne snage na domaćem tržištu rada popunjava se zapošljavanjem stranih radnika, osobito iz tzv. trećih zemalja. Zbog brojnih izazova kod integracije stranih radnika u društvo postoji potreba za kvalitetnijim zakonom. U članku pročitajte o regulaciji rada državljana trećih zemalja u Republici Hrvatskoj.
Obvezujuća fiskalna pravila u Europi kamen su temeljac za osiguranje ekonomske osnove funkcioniranja monetarne unije. U ovom članku autor se bavi upravo tematikom reformiranih fiskalnih pravila na razini EU.
Jedna od novina koje je donio Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama iz 2023. je mogućnost dodjele koncesija na pomorskom dobru na zahtjev. Ovaj postupak predstavlja izuzetak u odnosu na opće pravilo po kojem se koncesije daju u postupku javnog prikupljanja ponuda. Zakon navodi sedam kategorija gdje se mogu dati koncesije na zahtjev na pomorskom dobru, od kojih se dvije izravno tiču obavljanja ugostiteljsko turističkih djelatnosti. Ova novost može biti vrlo bitna za investitore u turističke, ugostiteljske ali i druge gospodarske djelatnosti na moru i morskoj obali.
Morske plaže zauzimaju najljepša mjesta na hrvatskoj obali. Prema pojmovniku iz važećeg Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama morske plaže su prirodni ili izgrađeni i uređeni kopneni i pripadajući morski prostor pomorskog dobra koji služi za boravak, rekreaciju i kupanje te s tim povezane aktivnosti.
Uvjeti za obavljanje djelatnosti trgovine, ugostiteljstva i pružanja usluga u turizmu stranih pravnih i fizičkih osoba u Republici Hrvatskoj ovise o tome da li je riječ o pravnoj i fizičkoj osobi s poslovnim nastanom u bilo kojoj drugoj državi ugovornici Europske unije i Europskog gospodarskog prostora ili u trećoj državi, kao i o tome, namjerava li strana (pravna ili fizička osoba) u Hrvatskoj obavljati djelatnost na privremenoj i povremenoj osnovi ili trajno, te je li za obavljanje pojedine djelatnosti propisano posjedovanje stručne kvalifikacije. Na koje načine i uz koje uvjete strane osobe mogu u Republici Hrvatskoj obavljati djelatnost trgovine i ugostiteljstva te pružati usluge u turizmu s motrišta propisa kojima se uređuje obavljanje tih djelatnosti, pišemo u nastavku članka.